Ungdomsoprør

toc =Ungdomsoprør= Der var primært to ungdomsoprør. Det ene handlede om studenterne, mens det andet drejede sig om samfundet generelt.

Studenteroprør
Efter efterkrigstidens fattigdom og arbejdsløshed var faldet, frygtede folk i Danmark ikke længere fattigdom, da det var en selvfølge at have et job. Derudover steg andelen af unge, der tog en gymnasiel uddannelse drastisk. I 1955 tog kun 7 % på gymnasiet, mens tallet i 1975 var 23 %. Dertil kom yderlige 9 % i den nye HF-uddannelse. Som følge af de stigende tal, blev større fokus lagt på uddannelsesområdet. Studenterne krævede ændringer af systemet. Derfor havde de en række værdier, de ønskede gennemført. Værdierne var: Disse værdier var primært knyttet til uddannelsessektoren, men overførtes senere til resten af samfundet. Finn Ejnar Madsen var en sådan ungdomsaktivist. I 1968 overtog han talerstolen ved Københavns Universitet og gjorde klart, studenterne ikke var tilfredse med et lovforslag. De unge ville have 50 % indflydelse i organerne, mens lovforslaget kun gav dem 33 %.
 * Et opgør med det stadig forøgede forbrug
 * Nedbrydelse af kønsmæssige og klassemæssige skel
 * Større international solidaritet
 * Øget medbestemmelse
 * Decentralisering

Selve studenteroprøret lykkedes på sin vis, da de endte med at få indflydelse. Derfor blev denne ungdomsgeneration kaldt for blomsterbørnene, da de for alvor blomstrede op på en måde man ikke havde set før.

Ungdomsoprør
På trods af at de unge i 60'erne begyndte at få en politisk interesse, var det primært ikke partier de meldte sig ind i. I stedet var det enkelte sager, der optog de unges interesse, så som en storstilet kampagne mod atomvåben. Da sagen mistede interesse i midten af 60''erne, stoppede de unge med deres politiske engagement. De rettede i stedet deres blik mod Vietman-krigen.

Der var især to hovedretningerne inden for ungdomsbevægelserne.
 * 1) Den ene knyttede sig til anarkismen og lagde vægt på personlig oplevelse og engagement. Denne bevægelse var også bag flere demonstrationer.
 * 2) Den anden genoptog den marxistiske ideologi og organisered e sig derefter.

En fællesbetegnelse for de unge grupper var Græsrodsbevægelser. De gik ind for en række mærkesager i samfundet: Ikke alle bevægelser var lige fredelige. BZ-bevægelsen havde et mere militaristisk udtryk, og var mere markante i deres holdninger.
 * Ligesti lling
 * Miljø
 * Fredssagen

Thy-lejren
Thy-lejren var en slags sommerlejr, som også fungerede som et nyt samfundseksperiment. Deltagerne var meget varierede. Det var både familie valgt ferien fra, flippere, pensionister, samt fabriksdirektører som hentede inspiration til arbejdslivet. Deltagelsen var med vilje gjort meget åben, så det resulterede i et så mangfoldigt samfund som muligt. Mediedækningen var særlig høj - der var således 5 kamerahold i gang med at optage dokumentarer og andre udsendelse. Flere bøger blev også skrevet om Thy-lejren, og daglig radiodækning hørte også til. Sommerlejr ved Thy Det fungerede som et meget alternativt samfund uden nogen egentlig leder. I stedet var fællesskabet og idylliske samfundsbillede i fokus.De prøvede at bevise, at mange forskellige mennesker og dyr kunne leve sammen i lang tid. Der var således hentet stor inspiration fra den store hippiefestival Woodstock.media type="youtube" key="ji5-f0oS_4A" width="425" height="350"